|
עמוד:87
במשימה זו התלמידים מתבקשים להפעיל באופן אקטיבי את הידע הלשוני ולהשתמש ב מילה " לשווא " בדוגמאות שונות . כל דוגמה מחדדת משמעויות כמו " ללא תועלת " , או " ללא צורך " , או " סתם " . הפעילות : השתמשו במילה " לשווא " וכתבו מחדש את המשפטים שלפניכם . חשבו היכן תרצו למקם את המילה ( אפשר לשנות את סדר המילים במשפט או להחליף חלק מהן ) . א . התאמנתי סתם כי בסוף לא נתנו לי לשיר . ב . ניסיתי לשכנע אותה אבל ללא תועלת . היא פקשה מהנבחרת . ג . הוא השתדל , אבל לא הצליח לסדר את החדר . ד . מאמצי הכבאים היו חסרי תועלת . הבית נשרף לגמרי . מילים נרדפות ל " לשווא " הן " לריק " ו " לחינם " . לפי רמת הכיתה , בעבודה עם מתקשים ומכל סיבה אחרת - אפשר לוודא כבר בהתחלה שהתלמידים אכן יודעים את פירוש המילה . הסיפור הצלקת בשנות העשרים והשלושים של המאה ה - 20 היה " הרופא הזקן " , הלא הוא יאנוש קורצ ’ אק , דמות ידועה ואהודה מאוד בפולין ; הוא ניהל שני בתי יתומים בוורשה – האחד לילדים יהודים והאחר לילדים פולנים – בשיטות חינוך מתקדמות שהיו מושתתות על כבוד הילד ועל שיתוף הילדים בארגון שגרת חייהם ; הוא ייסד עיתון לילדים , שצורף מדי שבוע לעיתון חשוב שיצא לאור בוורשה ; בתכנית הרדיו השבועית שלו פנה להורים ולילדים בטון אישי ובהומור , השמיע את דעותיו המתקדמות על חינוך ועל זכויות הילדים והיה לו קהל מאזינים נלהב בכל רחבי פולין . הספרים שכתב לילדים ( בפולנית ) , למשל קאיטוש המכשף , המלך מתיא הראשון , המלך מתיא באי שומם , זכו להצלחה גדולה . קורצ ’ אק , שהחל להתקרב לציונות רק בשנות השלושים וביקר פעמיים בארץ ישראל , היה בעיני עצמו פולני לא פחות משהיה יהודי ( שפת אמו הייתה פולנית ) ובעיקר היה הומניסט דגול ; לא במקרה הסיפור " הצלקת " מנכיח את הגזענות כבעיה על - לאומית , שכל אדם עלול למצוא את עצמו נפגע ממנה . בסיפור " הצלקת " מעביר המספר את הזרקור מדמות אחת לאחרת . תחילה הוא מתמקד בילד היהודי , שהטקסט מתעלם ממנו כשם שחבריו לכיתה מתעלמים מרגשותיו ומזכויותיו ; אחר כך עובר לילד הפולני שנאלץ לשבת על יד היהודי ומתייפח בגלל העלבון ; מכאן הזרקור עובר לכיתה כולה , שכגוף אחד מסבירה את הבכי מתוך הזדהות עם הבוכה ומצליפה ביהודי הקטן בדיבור מזלזל ופוגעני , ורק לבסוף מתייצב הזרקור בדמותה של המורה : היא המבוגרת בעלת הניסיון , היא המבינה שאין תכלית לבקשת חמלה על היהודי ויודעת איך להנמיך את הלהבות בכיתה . היא איננה אומרת מילה בזכותו של הילד היהודי , אך כשהיא עוברת לספר על עצמה בילדותה היא בעצם שמה את עצמה במקומו של הילד היהודי . כך היא מפקיעה את הערך המוסרי של הסיפור
|
![מטח : המרכז לטכנולוגיה חינוכית](http://lib.cet.ac.il/storage/publishers/900_999/0000000957.gif)
|